![](https://www.kufo.org/wp-content/uploads/2024/06/Gunn-Hafsas-forhandlingsleder-Unio-KA-og-KUFO-1200x540.jpg)
Lønnsoppgjøret 2024: Enighet i kirken
Hovedtariffoppgjøret i kirken ble avsluttet 13. juni og gir en samlet økonomisk ramme på 5,2 prosent. – Vi er fornøyd med å ha sikret reallønssvekst for våre medlemmer, sier Unio KA og KUFO’s forhandlingsleder Gun Hafsaas.
KUFO har som tidligere forhandlet sammen med Unio forbundene
Årets lønnsoppgjør i kirken endte på samme nivå som frontfaget og andre tariffområder.
– For å fylle sin rolle i samfunnet er kirken helt avhengig av å tiltrekke seg og beholde medarbeidere med kirkefaglig utdanning og kompetanse. Fortsatt mener vi at arbeidsgiver må tenke mer langsiktig, også når det gjelder rekruttering, sier Unio KAs forhandlingsleder.
I Unio KA samarbeider Presteforeningen, Diakonforbundet, Utdanningsforbundet, Akademikerforbundet, Norsk Sykepleierforbund, Forskerforbundet og Norsk Fysioterapeutforbund om forhandlingene med arbeidsgiverorganisasjonen KA. I tillegg deltar det frittstående Kirkelig undervisningsforbund (KUFO) i forhandlingene.
Blant Unio-forbundenes medlemmer i kirken er noen ansatt i kirkelige fellesråd og menigheter, mens prestene i all hovedsak er ansatt i det nasjonale rettssubjektet Den norske kirke (rDnk).
Økonomisk resultat for fellesrådene
Ansatte som tilhører lønnsgruppene 1-5 får kronetillegg fra 21 700 til 35 100, gjeldende fra 1. mai.
For ansatte i fellesrådene uten fastsatt garantilønn blir det med virkning fra 1. mai gitt et lønnstillegg på 4,1 % av den enkeltes grunnlønn. Se tabeller nedenfor.
– Vi har med dette oppgjøret sikret grupper med høyere utdanning og høy kirkefaglig kompetanse viktige lønnstillegg. Sett i lys av at kirken er helt avhengig av våre medlemmer for å ivareta sine kjerneoppgaver innen undervisning og diakoni, mener vi likevel at arbeidsgiver burde møtt oss på flere av våre krav for disse gruppene, sier Unio KAs forhandlingsleder.
Det er ikke avsatt penger(pott) til lokale forhandlinger for fellesrådene i 2024.
Det er avtalt at et partssammensatt utvalg skal innhente erfaringer fra de lokale forhandlingene i 2022. Utvalget skal komme med forslag til hvordan reelle lokale forhandlinger kan sikres og videreutvikles. Partene er enige om at intensjonen skal være lokale forhandlinger for både fellesråd og rDnk i 2026.
Økonomisk resultat for rDnk
Både prester og kontoransatte i rettssubjektet Den norske kirke (rDnk) får et generelt lønnstillegg på 3,85 %, minimum kroner 24 500, som gjelder fra 1. mai 2024. Garantilønn i lønnsgruppene økes tilsvarende. Oppdaterte tabeller kommer.
Det er i tillegg satt av 1,0 % til lokale forhandlinger i rDnk. De lokale forhandlingene vil bli gjennomført i høst og tilleggene vil gjelde fra 1. oktober.
– Vi er fornøyd med å ha fått til et generelt lønnstillegg som gir reallønnsvekst til alle, samtidig som avsetningen til lokale forhandlinger kan bidra til å rette opp skjevheter mellom enkeltansatte. Minimumsbeløpet på kr 24 500 gir også et ekstra løft til de yngste nyutdannete prestene med lav ansiennitet. Gjennom de lokale forhandlingene får vi dessuten mulighet til å kompensere for manglende lønnsutvikling for de ansatte som ikke er på ansiennitetsstige eller som har nådd toppen av stigen, sier Gun Hafsaas.
Det blir også innført en ny stillingskode for institusjonsprest. Koden vil bli brukt for spesialprester i rDnk som er studentprester, fengselsprester og sykehjemsprester. Denne nye koden innebærer ingen endring i dagens lønn eller lønnssystem for disse spesialprestene.
Ikke endringer i kirkens lønnssystemer
Lønnssystemet i fellesråd og menigheter er hentet fra kommunal sektor, mens lønnssystemet i rDnk kommer fra statlig sektor. Helt siden 2020 har det pågått arbeid i partssammensatte utvalg for å se på harmonisering av de to lønnssystemene i kirken.
Til tross for at både Hovedorganisasjonen KA og Unio KA i forkant av årets hovedtariffoppgjør uttrykt ønske om forenkling av avtaleverket, klarte ikke partene å bli enige om strukturelle endringer.
– Unio KA har ønsket endringer som både forenkler lønnssystemene og hjelper kirken til å rekruttere og beholde medarbeidere med etterspurt kompetanse, sier Gun Hafsaas.
– Vi hadde håpet å få til systemendringer som skulle løfte startlønnen til unge nyutdannete prester. Det fikk vi dessverre ikke til i år. Vi klarte ikke å komme til enighet med arbeidsgiver om en tilfredsstillende helhetlig løsning, sier hun.